Abstract

Napjainkban ismét felélénkülni látszik a hazai közigazgatási rendszer átalakításáról szóló szakmai-politikai vita. A felszíni vagy mélyreható reform kérdése a rendszerváltás óta változó intenzitással ugyan, de állandóan napirenden van. Az elmúlt évtizedben végrehajtott magyarországi változtatások nem hoztak létre új, átfogó rendszert. Különös aktualitást ad e kérdéskörnek hazánk belépése az európai integrációba. A „régió” mint az európai térszerkezet egysége az elmúlt évtizedben divatszóvá lett, s közben egyre inkább elhomályosult a jelentése. Az előadás arra vállalkozik, hogy megvilágítsa a régió fogalmát; kísérletet tesz a magyarországi reformfolyamat geográfiai
hátterének bemutatására, természetesen nem feledkezve meg arról, hogy napjaink regionális struktúrája a Kárpát-medencében eltöltött évszázadok olykor zavartalan, máskor viszontagságos fejlődésének eredménye. | A region is not merely a geographic-economic entity, it is also
characterised by common traditions, values and interests.
A different picture emerges if we see Europe as a continent,
as an ensemble of countries or as a set of regions. The
near fifty states to be found here can be divided into just
seventeen regions and the states, as artificial formations,
actually violate regional borders. Regional co-operation has
to be co-ordinated across borders by sovereign states; in
favourable cases the state makes compromises in exchange
for the benefits of co-operation.
As a result of the instability of European historical
borders, it has not been possible to establish state borders
built on lasting regional divisions. Borders usually hinder
contact as well as social and economic development; this was
particularly strongly felt in Eastern Europe after 1945.
The mid-level division of Hungary’s territories is built on
the counties, the borders of which, however, are rigid and
cannot meet the modern needs of regionalisation.