Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka 2011/2012http://elibrary.mab.lt/handle/1/6973
Sun, 07 Jun 2020 09:20:24 GMT2020-06-07T09:20:24ZLietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka 2011/2012http://elibrary.mab.lt:80/bitstream/id/3b543ca4-f0ef-4710-97c8-5bbb6de7b3d7/http://elibrary.mab.lt/handle/1/6973
Bibliotekos kelias: Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka, 1912–2012http://elibrary.mab.lt/handle/1/7093
Bibliotekos kelias: Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka, 1912–2012
Narbutas, Sigitas
Straipsnyje bendrais bruožais aptariama Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos
genezė ir raida daugiau kaip per 100 metų. Įstaigos istorija apžvelgiama tam tikrais laikotarpiais (1912–
1931, 1931–1940, 1941–2009, nuo 2009), stengiantis iškelti kiekvieno iš jų ypatybes, tačiau kartu iš akių
nepametant bendro raidos vaizdo.; The article overviews the genesis and development of the Wroblewski Library of the Lithuanian Academy
of Sciences over more than a century. The history of the institution is discussed in terms of several periods,
both attempting to identify the specifics unique to each period and keeping in mind the general trend of
the Library’s development. The article names 1912–1931 as the period of the establishment of the Library,
1931–1940, as the one of the Wroblewski State Library, and 1941–2009, as that of the Library of the
Lithuanian Academy of Sciences. On September 29, 2009 the Presidium of the Lithuanian Academy of
Sciences returned to the Library the former name of Wroblewski, and on November 24 of the same year,
it approved new regulations for the Library. Meanwhile, the system of Lithuanian scientific institutions
underwent a series of important changes. These events marked the beginning of a new period, that of the
Wroblewski Library of the Lithuanian Academy of Sciences.
Thu, 01 Jan 2015 00:00:00 GMThttp://elibrary.mab.lt/handle/1/70932015-01-01T00:00:00ZEustachijaus ir Emilijos Vrublevskių bibliotekos bičiulių draugija (1936–1939) ir jos veikėjaihttp://elibrary.mab.lt/handle/1/7091
Eustachijaus ir Emilijos Vrublevskių bibliotekos bičiulių draugija (1936–1939) ir jos veikėjai
Ilgiewicz, Henryka
Eustachijaus ir Emilijos Vrublevskių bibliotekos bičiulių draugija veikė 1936–1939 m., Antrojo
pasaulinio karo išvakarėse ji turėjo daugiau nei šimtą narių. Draugijos nariais buvo daugiausia Stepono Batoro
universiteto Vilniuje bei kitų mokslo ir švietimo įstaigų darbuotojai, bibliotekininkai, kunigai, kariškiai,
teisininkai. Didžioji dalis – lenkų tautybės asmenys, bet buvo ir lietuvių, karaimų, baltarusių. Draugijai vadovavo
valdyba, kurios pirmininkas buvo kun. Pranciškus Tičkovskis (Franciszek Tyczkowski, 1891–1982).
Draugijos tikslas – remti Valstybinę Eustachijaus ir Emilijos Vrublevskių biblioteką, skatinti visuomenės
susidomėjimą bibliotekos darbu, rinkti lėšas jos reikmėms, ypač leidybai ir mokslo tyrinėjimams. Dėl to jos
nariai Vrublevskių bibliotekai patys aukojo pinigus, knygas, rankraščius ir muziejinius daiktus bei skatino
tą daryti asmenis, nepriklausiusius draugijai. Taip pat jie organizuodavo koncertus, parodas, minėjimus, o
surinktas lėšas atiduodavo bibliotekos reikmėms. Draugijos veikla nutrūko Antrojo pasaulinio karo metais.
Per trumpą savo egzistavimo laiką ji prisidėjo prie sėkmingos Valstybinės Vrublevskių bibliotekos Vilniuje
plėtros, ugdė visuomenės atsakingumo jausmą už šios bibliotekos bei kitų mokslo ir kultūros įstaigų likimą.; The aim of this article is to briefly overview the establishment and activities of the Society of the Friends of
the Wroblewski Library (Towarzystwo Przyjaciół Biblioteki im. Eustachego i Emilii Wróblewskich) and to
characterize its most active members. This society was active in 1936–1939 and its activities have not been
well studied yet. This article is based on archive materials, contemporary press publications and articles of
Polish authors.
This successful society was established in 1936 owing to an initiative of Stefan Burhardt (1899–1991),
director of the Wroblewski Library. Before World War II, there had been more than a hundred members.
Members of this society were mostly from Stephen Batory University and other educational institutions,
and also included librarians, priests, lawyers etc. Most of them were Poles, but there also were Lithuanians,
Karaims and Byelorussians. The Council’s Head of the society was priest Franciszek Tyczkowski
(1891–1982).
The purpose of the society was to support the development of the Wróblewski Library, to keep up public
interest in the library, and to collect money for editorial and scientific activities. Members of the society
donated money, books, manuscripts and museum artifacts to the Wroblewski Library and encouraged
non-members to do the same. The society also organized concerts, exhibitions and celebrations, of which
the profits were given to the Wroblewski Library.
The activities of the society were interrupted by the start of World War II. During the brief time of its
existence this society has been successfully supporting the activities of the Wróblewski library and promoting
responsibility for this library and other scientific and cultural institutions.
Thu, 01 Jan 2015 00:00:00 GMThttp://elibrary.mab.lt/handle/1/70912015-01-01T00:00:00ZRankraštinis Lietuvos mokslo organizacijų palikimas: išteklių informatyvumo ypatumaihttp://elibrary.mab.lt/handle/1/7089
Rankraštinis Lietuvos mokslo organizacijų palikimas: išteklių informatyvumo ypatumai
Juzefovičius, Romualdas
Straipsnyje nagrinėjami XX a. pradžioje, taip pat per visą tarpukario laikotarpį Lietuvoje įsteigtų
ir veikusių visuomeninių mokslo organizacijų rankraštinių šaltinių faktografinio informatyvumo savitumai.
Pagrindinis dėmesys skirtas Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos Rankraščių skyriuje
saugomiems mokslo draugijų rankraščiams klasifikuoti bei įvertinti. Pateikti duomenys byloja, kad šios bibliotekos
rankraštyne yra saugomi svarbūs dokumentiniai šaltiniai Lietuvių mokslo draugijos ir kitų pirmųjų
Lietuvos mokslininkų įsteigtų organizacijų istorijai bei palikimui analizuoti. Faktografiniu požiūriu išskiriami
minėtoje bibliotekoje saugomi informatyvūs tarpukario nepriklausomos Lietuvos kalbininkų ir kai
kurių kitų organizacijų veiklos dokumentai, kuriuose yra pateikta svarbi istorinė informacija apie veiklos
kryptingumo formavimo teorines prielaidas, mokslinius ir taikomuosius darbus, mokslinės terminijos lietuvių
kalba kūrimo procesą, žymių Lietuvos intelektualų indėlį į mokslo plėtrą.; The article analyzes the peculiarities of the factual data informativeness of manuscript sources from public
scientific organisations that were established and functioned in Lithuania in the beginning of the 20th
century, and during the entire interwar period. The main focus is given to the classification and evaluation
of these societies’ scientific manuscripts kept in the Manuscript Department of the Wroblewski Library
of the Lithuanian Academy of Sciences. The presented data suggest that the Manuscript Department of
this library contains document sources important for the analysis of the history and heritage of the Lithuanian
scientific societies and other early Lithuanian scientific organisations. From the factual point of
view, one should specially note informative operational documents of the activities of interwar independent
Lithuanian linguistic and other organisations kept in the above-mentioned library, containing important
historical information about theoretical assumptions of the formation of the activity trends, about scientific
and applied studies, the process of development of scientific terminology in the Lithuanian language, and
contributions of famous Lithuanian intellectuals to science development.
Thu, 01 Jan 2015 00:00:00 GMThttp://elibrary.mab.lt/handle/1/70892015-01-01T00:00:00ZKvintų giminė XVII–XX a.: istorinė genealoginė rekonstrukcijahttp://elibrary.mab.lt/handle/1/7088
Kvintų giminė XVII–XX a.: istorinė genealoginė rekonstrukcija
Karpova-Čelkienė, Valentina
Straipsnio tikslas – remiantis Vilniaus universiteto bibliotekos (toliau – VUB) Rankraščių skyriuje
saugomu giminės archyvu, rekonstruoti XVII–XX a. Kvintų šeimos genealogiją ir socialinę aplinką.
Giminės archyvas yra pagrindinis tyrimo šaltinis, padedantis atskleisti giminės realijas Lietuvos Didžiosios
Kunigaikštystės (toliau – LDK) žlugimo laikotarpiu ir vėliau, Rusijos imperijos valdymo laikais. Straipsnyje
pirmiausia aptariamas pats archyvas: jo apimtis, turinys, patekimo į biblioteką aplinkybės. Paskui bandoma
rekonstruoti Kvintų giminės genealogiją, galiausiai – atkurti giminės socialinę aplinką, turtinę padėtį ir ūkį.; The aim of the article is to analyze a small personal archive of the Kvinta noble family, kept in the Manuscript
Department of the Vilnius University Library. Such a research of a family’s genealogy throws light
on the life of the nobility in general, and thus lays the groundwork for scientific analysis by other scholars.
In addition, it presents new archival sources to the scientific community.
The present archive contains documents dated from the middle of the 17th century till the end of the 19th
century. Family information for later periods was found in the historiography. The article gives a genealogic
overview of a period of the family life from the Mykolas Kvinta (the end of the 17th century) till the Vladislovas
Kvinta (the second half of the 19th – the beginning of the 20th century).
First, the article analyses the family archive: how the collection came to be in the Library and what is its
structure. It further discusses the coat of arms of the Kvinta family and its appearance in the Grand Duchy
of Lithuania. The article also provides a drawing of the family tree and overviews the family’s most important
property. The final part of the article deals with the social history of the family and presents a
restoration of its everyday life (education, noble fashion, food habits, possessions etc.) based on the analysis
of the extant documents.
Thu, 01 Jan 2015 00:00:00 GMThttp://elibrary.mab.lt/handle/1/70882015-01-01T00:00:00Z