2018-05-23T00:31:49ZSotsiaalse kapitali mõõtmine Vooremaa metsaühistu näitelhttp://hdl.handle.net/10492/4045
Sotsiaalse kapitali mõõtmine Vooremaa metsaühistu näitel
Metsmees, Markkus
Metsa- ja puidutööstus on Eesti peamisi väärtusi majandussektoris. Valdkond hõlmab sealjuures isikuid nii erametsades, kui ka riigimetsades. Eestis on umbes 100 000 erametsaomaniku ja 10% neist on erinevate metsaühistute liikmed seega on mitteliitunud erametsaomanike hulk endiselt väga suur.
Töö eesmärk on välja selgitada Vooremaa metsaühistu liikmete ja personalivahelise koostöö ja usalduse olemust.
Andmete kogumiseks viidi läbi internetipõhine ankeetküsitlus. Vastata said kõik ühistu liikmed, kelle e-posti aadressid olid ühistul registris olemas. Küsimused jagunesid peamiselt kaheks valdkonnaks. Esimeses pooles olid küsimused seotud metsamaa väärtustega ning teises pooles seisukohad ühistu suhtes.
Analüüsi käigus selgus, et metsaühistu liikmed on enda valitud ühistuga rahul. Neid kuulatakse ja nõustatakse professionaalselt ning töödega, mis on planeeritud läbi metsaühistu, võib rahule jääda. Liikmete seas on tunda ühtekuuluvustunnet ühistu juhatusega.; Forestry is one of the main values for the economic sector of Estonia, where in that field are members indulged in private forests and also national forests. In Estonia there is 100 000 forest owners and 10% of them are members of a forest owners association. Yet there are still forest owners, who have not joined the Private Forest Center.
The aim of this study is to find out about the nature of cooperation and trust between members and staff in the Vooremaa forest association.
The data gathering was conducted with a questionnaire survey over the internet. All members of the association had a possibility to answer, who received the E-mail. The questions split mainly into two categories. In the first half there were questions related to the values of forest land and in the second half the attitudes towards the association.
The analysis revealed that the members of the forest association are satisfied with their selected association. Their voices are heard and they are counseled professionally, as well as the works, that the forest association has planned through, can be satisfied with. There is a sense of cohesion between the members and the management of the association.
Bakalaureusetöö
Metsanduse õppekaval
2018-01-01T00:00:00ZTallinna Paepargi rippsilla deformatsioonide mõõtminehttp://hdl.handle.net/10492/4044
Tallinna Paepargi rippsilla deformatsioonide mõõtmine
Konts, Ingo
Töös uuriti Tallinna Paepargi jalakäijate silla kandevosade deformatsiooni. Võrreldi nii
rajatise plaanilisi koordinaate kui ka kõrgust. Saadud tulemusi võrreldi varasemate
olemasolevate teostusjoonistega. Mõõdistusvahendiks valiti robottahhümeetri, sest
võrreldi koordinaate X, Y, H. Sillale ei rajatud vajumisreepereid. Võrdlemiseks pidi
otsima kohad, mille asukoht on selgesti arusaadav. Nendeks valiti betooninurgad ja
betooni sisse valatud raudtalade nurgad. Tahhümeetriga mõõdeti poolvõttega, kuna
teostus oli sama moodi teostatud tahhümeetriliselt ja poolvõttega. Tulemustes avastati ühe
betooni valatud raudtala plaanilist liikumist ühes suunas 11 mm. Kõrguslikult erines nurk
varasema mõõdistusega 1 mm. Samuti tuvastati esimese telje betoonrajatise kõrguslik
vajumine 5 mm ulatuses. Rajatise vajumist saab teha ka siis, kui pole rajatud
vajumisreepereid. Kindlama tulemuse ja võrdluse aga saaks, kui need oleks olemas. Need
on kindlad kohad, mida koordineeritakse ka täpsemalt.; The study deals with the deformation of the loadbearing parts of the pedestrian bridge in
Paepark, Tallinn. I compared the rectangular coordinates and the height of the structure.
The results obtained were compared with previous existing as-built drawings. For
measurement, I chose a robotic tacheometer, as I was going to compare the coordinates
X, Y and H. No settlement marks had been established on the bridge. For comparison
purposes, I needed to find points with clearly identifiable position. I chose corners of
concrete and of steel beams buried in concrete as such points. I used the tacheometer for
Face 1 measurements, as the building process was also performed using tacheometrical
Face 1 measurements. Round measurements would not have added significantly to the
accuracy in this study. From the results, I discovered a planar shift of one steel beam
buried in concrete by 11 millimeters in one direction. The height difference of the corner
as compared with the past measurements was 1 mm. Additionally, I detected vertical
subsidence of the first axis of the concrete structure within the range of 5 mm. The
subsidence of the structure can be determined even in the absence of settlement marks.
However, the presence thereof would ensure more accurate results and comparisons.
These are specific points, for which more accurate coordinates are found.
Bakalaureusetöö
Geodeesia ja maakorralduse õppekaval
2018-01-01T00:00:00ZMetsaühistu liikmete rahulolu erametsanduse tugisüsteemi ja selle teenustegahttp://hdl.handle.net/10492/4039
Metsaühistu liikmete rahulolu erametsanduse tugisüsteemi ja selle teenustega
Org, Robert
Erametsandusega seotud teemad on üsnagi aktuaalsed. Viimasel ajal on mitmesugust
vastukaja saanud erametsanduse tugisüsteem. Leitakse, et on paremaid lahendusi süsteemi
edukaks toimimiseks, mis oleks kasulik mõlemale osapoolele. Selle töö eesmärgiks on leida
vastused mitmetele küsimustele, mis puudutavad rahulolu tugisüsteemiga analüüsides
küsitluse tulemusi ning saadud andmete abil kindlaks tehes, kas praegune tugisüsteem ja
selle teenused toimivad efektiivselt, kuidas metsaühistu liikmed sellega rahul on ning kuidas
saaks vajadusel paremini toimida nende vaatenurgast.
Uurimismeetodiks on kvantitatiivne ja kvalitatiivne küsitluse andmete analüüs, mis puudutas
metsaühistutesse kuuluvaid erametsaomanikke ning nende arvamust erametsanduse
tugisüsteemist ja selle teenustest.
Üheks peamiseks probleemiks metsaomanike arvates on metsandutoetused, mis mõjutavad
suurel määral metsade majandamist ja erametsaomanike motiveeritust. Riigipoolsed toetused
peaksid suurenema kuna sellel on positiivne mõju meie metsadele.; News related to private forestry are quite topical. There has been some responses lately
regarding private forest support system. People find that there are better solutions for efective
functioning that would benefit both sides. Aim of this research is to find answers to questions
that include satisfaction with the support system by analysing the results of the questionary
and making sure if our support system and its services are functioning properly, how satisfied
are the forest cooperative members and in which way we could change thing in their point of
view.
There were two research methods - quantitative and qualitative. Analysis included private
forest owners who belong to forest cooperatives, their opinion about the support system and
its services.
The main problem in their opinion were the forestry subsidies that in this case affect
management of the forests and the motivation of private forest owners a great deal. Country
subsidies should be increased because it has a positive affect on our forests.
Bakalaureusetöö
Metsanduse õppekaval
2018-01-01T00:00:00ZMetsaühistusse mittekuuluvate erametsaomanike side riikliku tugisüsteemigahttp://hdl.handle.net/10492/4038
Metsaühistusse mittekuuluvate erametsaomanike side riikliku tugisüsteemiga
Sirkas, Feliks
Metsaressurss on Eesti riigile suure olulisusega, mistõttu on riik võtnud eesmärgiks
soodustada metsade heaperemehelikku majandamist luues erametsaomanikele neid abistava
tugisüsteemi. Tugisüsteemi pakutavad teenused peavad olema metsaomaniku jaoks
võimalikult kvaliteetsed ning seega on oluline teada teenuste kasutajate rahulolu praeguse
pakutavaga.
Lõputöö eesmärgiks on selgitada seoseid riikliku tugisüsteemi ja metsaühistusse
mittekuuluvate erametsaomanike vahel. Uuringu alusandmeteks on erametsanduse
tugisüsteemi rahulolu tagasisideküsimustiku vastused, mida analüüsiti nii kvantitatiivse kui
kvalitatiivse meetodiga.
Analüüsist selgus, et metsaühistusse mittekuuluvad erametsaomanikud on kursis eelkõige SA
Erametsakeskus ja konsulentidega ning vähem tuntakse neid tugisüsteemi osasid (Eesti
Erametsaliit, Keskühistu Eramets, Eesti Puidumüügikeskus), mille otsene sihtgrupp on
metsaühistud. Metsaomanikel on vaja kõige enam erametsanduslikke toetusi ning kõige
vähem oluliseks peetakse metsade sertifitseerimist. Tugisüsteemi peamise puudusena toodi
välja halba infokorraldust. Lisaks selgus, et tugisüsteemist on vähem teadlikud
looduskaitseliste piirangutega metsade omanikud.
Lõputöö tulemusi saab kasutada erametsanduse edendamisel – teades metsaomanike sidet
praeguse tugisüsteemiga on võimalik tugisüsteemi kvaliteeti vastavalt muuta.; Forest resources are essential for Estonia and therefore a set of goals have been established
together with a support system. Its function is to assist and help private forest owners with
forest management. The services offered by the system have to be good and the quality could
be changed by knowing the consumers satisfaction with the current state.
The aim of this thesis is to elucidate forest owner association non-members relationships with
the national support system. The data for this study originates from a satisfaction survey of
private forestry support system conducted in 2017. The data analysis is based on quantitative
and qualitative methods. The results were expressed primarily using descriptive statistics.
The results showed that private forest owners are more informed about the Foundation Private
Forest Centre and the regional consultants. However, they are less aware of those parts of the
support system which target groups include mainly forest owners associations. Private forest
owners regard forestry subsidies as the most significant part of the national support system.
Less interest was shown in forest certification. Information management was named as the
main disadvantage of the existing support system. The results showed that those forest owners
with properties with conservation restrictions were in less contact with the support system and
less aware of its existence.
The results of this thesis could be applied when developing the private forestry support
system. The quality of the support system for private forest owners can be adjusted knowing
forest owners’ satisfaction with the current private forestry support system.
Bakalaureusetöö
Metsanduse õppekaval
2018-01-01T00:00:00Z