fi=Turun yliopiston tutkielmat|sv=Åbo universites avhandlingar|en=Theses of the University of Turku|nullhttps://www.doria.fi:443/handle/10024/131202018-02-22T04:21:59Z2018-02-22T04:21:59ZKohti palveluliiketoimintaa ja asiakashankintojen rahoittamistaBroder, Waltterihttps://www.doria.fi:443/handle/10024/1437432017-10-11T08:51:20Z2017-08-25T00:00:00ZKohti palveluliiketoimintaa ja asiakashankintojen rahoittamista
Broder, Waltteri
Palveluliiketoiminnassa kassavirta kertyy ajan myötä, eikä kaupantekohetkellä. Mikäli asiakkaalle tarjotaan kuukausiveloitteisena palveluna tuote, josta hän olisi muuten maksanut ostohetkellä koko summan, voidaan palveluliiketoiminnan ajatella olevan asiakkaan rahoittamista. Aikaisemmin palveluliiketoimintamallia ja asiakkaan hankintojen rahoittamisen ideologisia yhtäläisyyksiä, hyötyjä ja riskejä ei ole kuitenkaan käsitelty samassa tutkimuksessa. Tämä tutkielma pyrkii täyttämään kyseisen tutkimusaukon. Tutkimuskysymys on: Mitä hyötyjä ja riskejä palveluliiketoimintaan siirtymisessä ja asiakashankintojen rahoittamisessa on? Hyötyjen ja riskien lisäksi tutkielmassa käsitellään palveluliiketoiminnan kannattavuuteen vaikuttavia tekijöitä sekä perusteita eri tavoille rahoittaa asiakkaiden hankintoja.
Tutkimus toteutettiin teemahaastatteluna, ja aineiston muodostivat yhdeksän suurta yritystä. Näistä yrityksistä haastateltiin pääasiassa talousjohtoa. Palveluliiketoimintaan siirtymisessä sekä asiakashankintojen rahoittamisessa nähtiin samanlaisia hyötyjä. Näitä olivat korkeampi keskikauppa, parempi kate sekä uskollisemmat asiakkaat. Riskitekijöinä nähtiin myöhäisempi kassavirta, palveluliiketoiminnan kannattavuuden väärinarviointi, asiakkaan konkurssiriski ja muutoksessa tuote- ja palveluliiketoimintojen välille syntyvät ristiriidat.
Palveluliiketoiminnassa on paljon kiinteitä kustannuksia, joten palveluliiketoiminnan kannattavuus riippuu usein palvelukapasiteetin hyödyntämisen tehokkuudesta. Tässä kriittisen asiakasvolyymin saavuttaminen on keskiössä. Asiakashankintojen rahoittamisen kannattavuuden määrittelevä tekijä on usein hankintojen jälkimarkkinakelpoisuus. Mikäli rahoitettava tuote voidaan myydä edelleen palvelusopimuksen päätyttyä tai asiakkaan ajauduttua konkurssiin, rahoitusriski on huomattavasti matalampi ja asiakkaiden rahoittaminen kannattavaa liiketoimintaa. Joissain tapauksissa asiakkaan rahoittaminen itse nähtiin kuitenkin vaivalloiseksi, eikä edullisimmaksi tavaksi
2017-08-25T00:00:00ZMaking Sense of Successful Global TeamsEinola, Katjahttps://www.doria.fi:443/handle/10024/1437412017-09-23T04:01:47Z2017-09-08T00:00:00ZMaking Sense of Successful Global Teams
Einola, Katja
Global teams tend to underperform. Teamwork often frustrates members compromising the results as well as employee motivation. In practice, bad results are often camouflaged, and both management and team members lack insight into what is really driving teams and why they do not reach their goals. The underlying metaphor our economic model is built on is the “machine” where people instead of active agents with true influence are implicitly seen as resources, executors of processes and walking curriculum vitaes to be aligned in precise ways to achieve often arbitrary goals and to meet unrealistic expectations.
This study takes a critical stand towards this mainstream view and applies reflexive methodology, the lens of sensemaking as well as the metaphor and the narrative as rhetorical devices to study how and why global teams form and evolve the way they do over time. The insights of this study are based on an experimental methodology studying many teams from a close range, and reveal how different structurally identical well-performing global teams executing the same tasks can be.
Teams when studied from within, are dynamic phenomena rather than static sums of their parts. Alternative team metaphors, such as the “chain gang”, “dysfunctional family”, “sandbox”, “scouts” and “master cooks”, for instance, emerge. The very different team dynamics are in part explained by how successful team members are at social sensemaking – establishing shared understandings around such basic concepts as “leadership”, “good communication” and “team goals”. Individual team members and their capability and willingness to engage in self-reflection and their decisions to act or not to act on what may first appear mundane events, can have huge influence over what their teams become. Sustainably successful teams work both on the task and the team itself and consider the team as a constant work-in-progress and not a fixed entity.
This study proposes innovative ways of looking at and studying global teams. People, team members, can be considered active agents, capable human beings on whose sensemaking paths depend on what these teams become and how they evolve over time.
2017-09-08T00:00:00ZTowards improved characterization of prostate cancer using magnetic resonance imaging and positron emission tomographyJambor, Ivanhttps://www.doria.fi:443/handle/10024/1437002017-09-23T03:22:40Z2017-08-29T00:00:00ZTowards improved characterization of prostate cancer using magnetic resonance imaging and positron emission tomography
Jambor, Ivan
Approximately every seventh man will be diagnosed with prostate cancer during his life. Prostate cancer has a wide range of aggressiveness ranging from indolent to lethal disease. Accurate characterisation of prostate cancer is of utmost importance to prevent overtreatment while maintaining long survivorship and quality of life. In this thesis work, the role of two novel positron emission tomography tracers in detection and characterization of prostate was evaluated. 68Ga-labeled bombesin antagonist (BAY86-7548) was shown to have a high prostate binding specificity and significantly higher uptake in prostate cancer compared to benign prostatic hyperplasia and normal prostate tissue. Although, anti-1-amino-3-18F-fluorocyclobutane-1-carboxylic acid (18F-FACBC) uptake was significantly higher in tumors with higher Gleason score, our results indicate that 18F-FACBC positron emission tomography has a limited added value to multiparametric magnetic resonance imaging (MRI). Various mathematical models and/or functions for diffusion weighted imaging (DWI) were extensively evaluated using simulations and repeated MRI examinations. Kurtosis model demonstrated higher information content (fitting quality), similar repeatability, and similar robustness against noise than the most commonly used mono-exponential model. Spin lock imaging methods were compared with DWI and evaluated in the terms of prostate cancer detection and characterization. Finally, we have developed and validated a rapid pre-biopsy MRI protocol which substantially improves the selection of men for biopsy and limits unnecessary biopsy procedures. The use of anatomical T2-weighted imaging and diffusion weighted imaging was shown to be accurate and sufficient for initial decision management and targeted biopsy in patients with a clinical suspicion of prostate cancer. The findings of this thesis work have the potential to improve prostate cancer risk stratification and they may ultimately improve quality of life and survival
2017-08-29T00:00:00ZVesi kuljettaa ääntä : Autoetnografinen tutkimus Lypyrtin kylän historiantuottamisestaKouri, Jaanahttps://www.doria.fi:443/handle/10024/1436992017-09-23T02:46:58Z2017-09-16T00:00:00ZVesi kuljettaa ääntä : Autoetnografinen tutkimus Lypyrtin kylän historiantuottamisesta
Kouri, Jaana
Tutkimus tarkastelee Kustavin Lypyrtin kylän historiantuottamista merkityksenantoprosessina, joka alkoi kylätoimikunnan aloitteesta vuonna 2005 ja jossa tutkijan omat kokemukset ja toimijuus ovat oleellinen osa. Koko prosessin kuvaaminen vastasi kysymykseen, miten ja miksi lypyrttiläiset tuottivat historiaansa. Suomen Merenkulkuhallitus lakkautti luotsaustoiminnan Lypyrtistä vuonna 1961. Sen jälkeen kylä hiljentyi lähes yksinomaan entisten luotsikylän aikaisten sukujen ja 1920‒1970-luvulla tulleiden kesäasukkaiden kesänviettopaikaksi. Tutkimuksen suulliskirjallinen aineisto on monimuotoinen. Se koostuu etenkin etnografisista haastatteluista, tutkijan tutkimuspäiväkirjasta ja tutkijan kokoamasta Lypyrtti-Lypertö. Kylä väylien varrella -kyläkirjasta (2011). Tutkimuksessa tarkastellaan lypyrttiläisiä muistin yhteisönä, joka kerronnassaan merkityksellistää kyläänsä ja sen menneisyyttä.
Autoetnografisen metodologian teoreettisena kehyksenä on matkakertomus, jonka merkityksenannon toimijuusverkkoja tutkija tekstualisoi näkyviin. Menetelminä tutkimuksen eri vaiheissa on käytetty muistitietotutkimusta, mikrohistoriaa, muistitutkimusta ja ympäristöhistoriaa. Tutkimuksen keskeiset käsitteet ovat kokemus ja muisti; tilallisuuteen liittyvät käsitteet, kuten tila, paikka, maisema ja ympäristö sekä ajallisuuteen liittyvät käsitteet aika, hetki ja nostalgia.
Lypyrtti-kirjan rakenteellinen toteutus kertoo kylän historian rakentumisesta pienemmistä paikallistumisista suurempiin alueellisiin ja ajallisiin, historiallisiin kokonaisuuksiin. Nostalginen prosessi ja tutkijan kokemuksien sanoittaminen välittivät merkityksenantoon osallistuvia toimijoita ja toiminnallisen käytänteen luomaa kokemuksellista, hiljaista tietoa, joka oli oleellinen kylän yhteisyyden tai osallisuuden tunteen syntymiselle. Niiden tarkoitus on osallistua näkemyksillään nykyhetken tilanteen neuvotteluun tulevaisuudesta.
Lypyrtin muistitiedossa korostui ympäristösuhteen toiminnallinen osuus ruumiillistuneina kertomuksina ja esityksinä. Historiantuottamisen prosessissa menneisyyden kylän ja sen vesiympäristön pyhittämistä tehtiin ajallisissa tiloissa muistelemalla, millä pyrittiin varmistamaan kylän elämäntavan ja ympäristösuhteen jatkuvuus. Vesi on paikka, jossa paikalliset ja globaalit ongelmat risteävät. Muuttuvat olosuhteet – aiemman luotsikylän asukkaiden kuolemat ja samanaikainen veden saastuminen – saivat lypyrttiläiset etsimään kulttuuriaan, menneen luotsikylän yhteisöllisyyttä ja elämäntapaa.; An Autoethnographical Study of the History Production of the Village of Lypyrtti.
The study investigates the history production of the village of Lypyrtti in Kustavi as a signification process, initiated in 2005 by the village committee, in which the researcher’s own experiences and agency play an essential role. Only describing the whole process made it possible to answer the question of how and why the inhabitants of Lypyrtti produced their history. The Finnish National Board of Navigation abolished the pilotage of Lypyrtti in 1961. After that, the village quieted down to become almost solely a summer resort for the families of the former pilot village inhabitants, and for other people who came between 1920s and 1970s. The oral and written source material of the study is diverse, the most important parts being ethnographic interviews, the researcher’s research diary and the village book Lypyrtti-Lypertö, Kylä väylien varrella (2011) written and compiled by the researcher. The study examines the people of Lypyrtti as a memory community who in their narration signify their village and its past.
The theoretical framework of autoethnographic methodology is an itinerary, containing actor networks of signification process, textualized by the researcher. Methods used during various phases of the study include research on oral history, microhistory, memory studies and environmental history. The key concepts of the research are experience and memory, and also spatial concepts such as space, place, landscape and environment as well as time-related concepts of time, moment and nostalgia.
The structure of the book on Lypyrtti tells us about the narrative production of the village’s history from the smallest localizations to larger regional, temporal and historical constructs. The nostalgic process and the textualization of the researcher’s experience transmitted the co-actors involved in the signification process and the tacit knowledge constructed by the villagers’ empirical practice, essential for the creation of a shared sense of communality or a sense of belonging. Its purpose is to contribute to the present negotiation about the future.
The oral history of Lypyrtti highlighted the functional aspect of environmental relations as epitomized stories and performances. In the process of reconstructing the history, the sacralization of the past village and its water environment was carried out by reminiscing in temporal spaces, in order to ensure the continuity of the village’s way of life and relationship with its environment. Water is a place where local and global problems cross. Changing conditions - the deaths of the former inhabitants of the village and the concomitant contamination of water - caused the locals to seek out their culture, the communality and way of life of the past pilot village.
2017-09-16T00:00:00Z