Role of Community Forestry in Rural Livelihood and Poverty Alleviation in Ohangwena and Caprivi Regions in Namibia

Permalink

Role of Community Forestry in Rural Livelihood and Poverty Alleviation in Ohangwena and Caprivi Regions in Namibia

Author:

Parviainen, Tuulikki

Contributor:

University of Helsinki, Faculty of Agriculture and Forestry, Department of Economics and Management

Thesis level:

Doctoral dissertation (monograph)

Abstract:

The 'Role of Community Forestry in Rural Livelihood and Poverty Alleviation in Ohangwena and Caprivi Regions in Namibia defined the role of community forestry in net benefit generation by comparing the cost benefit analysis (CBA) of community forestry to those of other rural industries namely: forestry, agriculture, wildlife and eco-tourism in two community forests in Namibia during the period 2003-2008. These community forests cover a total of 55 918 hectares and 19 888 hectares of which are located in the northern communal area of Namibia. Both communities, Okongo and Kwandu, had been granted legal community forest rights from the Government of Namibia in 2006 and could start to benefit fully from their respective forest areas such as from inter alia timber sales.
The CBA explained the importance of community forestry for benefit generation, poverty alleviation and the objective of attaining sustainable forestry in these community forests. Moreover, the Net Benefit Ratios and the Net Benefit Investment Ratios were elaborated. Land and labour productivities of rural industries were also compared. The household level poverty was calculated by the proportion of the total expenditure on food and the cost of basic needs approach methods in both communities. The headcount index was also used in poverty comparisons. The community level poverty change was calculated from the difference of net benefits for the years 2006 and 2008, and poverty ratios were calculated for this change. The study also created scenarios and alternatives for the sustainable community forest development such as REDD-plus, which aimed at indicating how to sustain these valuable and fragile forest areas for the future community forestry and wildlife activities.
Home consumption formed a major part of the agricultural and forestry production in both communities. However, the two communities proved to be quite different from each other. Okongo put emphasis on livestock production whereas Kwandu was wildlife oriented. In addition, the Okongo forest area was a pure community forest and the Kwandu forest area was a combination of community forest and conservancy. Community forestry activities had not yet alleviated poverty at the household level at the end of third year. Only a few community members, mainly those who were involved in community forestry activities, received some benefits from community forestry. The results showed that a new community activity i.e. conservancy might need about 10 years to attain the level to provide benefit sharing amongst the community members. In a broader meaning, community forestry could help poor communities of Okongo and Kwandu in sustaining their fragile but valuable multiple-use forest areas by sustainable forest management practices. In this the communities will need financial support, which could be in the form of the international climate change payment e.g. REDD-plus, the payment for ecosystem service (PES) or a state subsidy.'Yhteisömetsätalouden merkitys maaseudun elinkeinona ja köyhyyden vähentäjänä Ohangwenan ja Caprivin lääneissä Namibiassa -tutkimuksen tavoitteena oli kustannushyöty-analyysin avulla verrata yhteisömetsätalouden tulonmuodostusta muihin elinkeinoihin; metsätalous, maatalous, riistanhoito ja ekomatkailu kahdessa kahdessa yhteisömetsässä Namibiassa vuosina 2003-2008. Nämä yhteisömetsät, Okongo ja Kwandu, peittävät kaikkiaan 55 918 ja 19 888 hehtaaria, ja sijaitsevat Pohjois-Namibian yhteisöalueella. Molemmille yhteisöille myönnettiin lailliset yhteisömetsäoikeudet vuonna 2006, jolloin ne pystyivät aloittamaan metsiensä taloudellisen hyödyntämisen mm. puunmyynnin muodossa. Kustannus-hyötyanalyysin avulla selvitettiin yhteisömetsätalouden merkitystä tulonmuodostuksessa, köyhyyden vähentämisessä ja näiden yhteisömetsien suuntamisessa kestävään metsätalouteen. Lisäksi elinkeinojen maan ja työn tuottavuuksia verrattiin toisiinsa.
Kotitalouksien kulutus muodosti suurimman osan maa- ja metsätalouden tuotannosta molemmissa yhteisöissä. Kuitenkin nämä kaksi yhteisöä osoittautuivat melko erilaisiksi. Okongossa pääpaino oli karjataloudessa, kun taas Kwandu oli suuntautunut riistatalouteen. Lisäksi Okongo oli pelkästään yhteisömetsä, kun taas Kwandu oli yhteisömetsän ja riistanhoitoalueen yhdistelmä. Kolmannen vuoden lopussa yhteisömetsätalouden toiminnot olivat perustettuina molemmissa yhteisöissä, mutta ne eivät tuottaneet vielä merkittäviä tuloja. Yhteisömetsätalous ei ollut alkanut vähentää köyhyyttä kotitalouksissa. Vain muutamat yhteisöjen jäsenet, pääasiassa ne, jotka osallistuivat yhteisömetsätalouden toimintoihin, saivat joitakin hyötyjä yhteisömetsätaloudesta. Tulokset osoittivat, että yhteisön uusi aktiviteetti tarvitsee noin kymmenen vuotta saavuttaakseen tulotason, jolloin tulojen jakaminen yhteisön jäsenille on mahdollista.
Yhteisömetsätaloudella on myös erityinen merkitys näille kahdelle namibialaiselle yhteisölle. Se voi auttaa köyhiä Okongon ja Kwandun yhteisöjä säilyttämään hauraat mutta arvokkaat monikäyttömetsäalueet kestävän metsätalouden kautta. Tässä yhteisöt tarvitsevat taloudellista tukea, joka voi tulla kansainvälisen ilmastorahoituksen (esim. REDD+), ekosysteemipalvelun tai valtion tuen kautta.